Roditelji daju džeparac ne znajući gde pare stvarno završavaju!
Poražavajuće.
Dejan Briza
Tinejdžeri na Instagramu organizuju kviz sa pitanjem da li da se klade od novca za hranu ili ne, a virtuelni prijatelji, umesto da ih odgovore, uglavnom ih bodre.
Srpski tinejdžeri novac namenjen za kupovinu užine troše na tikete i kockanje. Osim što ostaju bez novca i praznog stomaka, postaju i ozbiljni zavisnici!
Ovo je posledica novog izazova na društvenoj mreži Instagram. Klinci, mahom dečaci, svojim pratiocima na storiju postave pitanje "Da li da odigram tiket s parama za užinu?". Ponuđeni su odgovori "da" i "ne", a pratioci uglavnom kliknu "da" i bodre vršnjake da se kockaju.
Jedan dečak je pitao svoje drugare da li da, umesto da pojede nešto, odigra tiket. Svojim pratiocima ponudio je mogućnost da glasaju između "da, prošli put si dobio" i "ne, jedi nešto, vidi na šta ličiš", mrtva trka bila je između "da" i "ne".
Iako su mu virtuelni prijatelji, tačnije 52 odsto njih, rekli da jede umesto da se kocka, on je ipak poslušao onaj manji procenat od 48 odsto odgovora "da". Narednog dana, dečak je objavio sliku s tiketom uz rečenicu "Hvala što ste me ohrabrili, sutra za užinu opet k....".
Jelena Manojlović, psiholog i psihoterapeut SOS centra za lečenje i odvikavanje od kocke, kaže da je klađenje uzelo maha, pogotovo među tinejdžerima, kao i da je to alarm za uzbunu.
- SOS centar je nedavno radio nacionalno istraživanje koje je pokazalo da je čak 54 odsto mladih od 12 do 16 godina imalo direktan kontakt s kockanjem, odnosno da se kockalo. Kao terapeut koji se bavi odvikavanjem, iz iskustva govorim da naša klijentela upravo počinje u tom periodu - navodi Manojlovićeva.
Ona naglašava da je lečenje maloletnih kockara užasno teško, kao i da porodica mora da reaguje na prvi tiket.
- Dodatni problem je i to što je kockanje društveno prihvatljivo i zakonom dozvoljeno. Trebalo bi poraditi na edukaciji porodice, kao osnove društva, da prepozna problem na vreme, jer kockanje uvlači u dugove, zelenaše, krađe, zatvor... To je ukratko i razvojni put svakog kockara. Nažalost, nama se javljaju kad već rasprodaju nekretnine, a zavisnici imaju 20, 21 godinu i u kocki su već četiri-pet godina - ističe Manojlović.
Manojlovićeva dodaje da je najmlađi zavisnik u punom smislu te reči (već uključene krađe iz kuće i zelenaši), a koji se obratio SOS centru, imao 16 godina:
- Najmlađa osoba koja je došla na edukaciju imala je 12 godina, jer je porodica odmah reagovala kada su shvatili da pare od užine odlaze na kocku.
Da su klinci u našoj zemlji ogrezli u kocki, potvrđuju i rezultati istraživanja "Ponašanje u vezi sa zdravljem dece školskog uzrasta", koji su pokazali da se svaki treći učenik prvog razreda srednje škole redovno kocka.